film
2010. 03. 07.
Jacques Chirac a Magyarországon forgatott Le Rafle című filmről
Jacques Chirac szerint "erőteljesen rekonstruálta a borzalmas képeket" a párizsi zsidók begyűjtéséről a Magyarországon forgatott Le Rafle (Razzia) című francia játékfilm.
A volt francia elnök a Le Journal du Dimanche című vasárnap megjelenő lapban írta meg benyomásait Roselyne Bosch alkotásáról, amelyet szerdán mutatnak be Franciaországban.
A XX. századi francia történelem egyik legsötétebb foltját feldolgozó film Joseph Weismann történetét meséli el, aki kisfiúként élte túl a holokauszt borzalmait: 1942. július 16-án egy hatalmas razzia során a francia rendőrség több mint 13 ezer párizsi zsidót, köztük 4 ezer gyereket tartóztatott le és hurcolt az Eiffel-torony melletti Vél d,Hiv nevű kerékpárarénába, ahol napokig étlen-szomjan tartották az embereket. Többségük egy franciaországi gyűjtőtáborba került, onnan pedig Auschwitzba deportálták őket.
A razzia napjának emlékére - amelyben 4500 francia rendőr és csendőr működött közre - a július 16. utáni első vasárnap a rasszista és antiszemita bűncselekmények emlékének nemzeti napja Franciaországban. Ezen a napon ismerte el 1995-ben először Jacques Chirac akkori elnök - néhány héttel hivatalba lépését követően - a francia állam, nevezetesen a Vichy-kormány felelősségét a franciaországi zsidók deportálásában. Chirac ezzel szakított valamennyi elődje álláspontjával a kollaboráció kérdésében.
"Emlékezés nélkül nem létezik nagy nemzet, sem társadalmi összetartozás és képtelenség a világ kihívásaival szembenézni. Ezért éreztem úgy, hogy a franciák szolgálatában tett egyik első cselekedetemnek a Vichy-rezsim kettős bűntettének az elítélése kell, hogy legyen: a náci hóhéroknak átadott valamennyi család ellen elkövetett bűntett legalább annyira bűntett volt Franciaország ellen is" - emlékezik vissza írásában a volt államfő.
Véleménye szerint az "erőteljesen rekonstruált borzalmas képek a francia egyenruhát viselő hivatalnokokról, akik irgalmatlanul szétválasztották a gyerekeket az anyáktól, nem tisztelték az öregeket és brutálisan lökték be az embereket a halálba induló vonatokba, olyan sebet szakítottak fel, amelyet az idő sem tud begyógyítani".
"Ha meg tudjuk nevezni történelmünk sötét foltjait, tudjuk kik vagyunk. S egyben biztosan állíthatjuk, hogy nem ez Franciaország ... Franciaország az Igazak országa is, azon névtelen franciáké, akik rengeteg zsidót megmentettek" - tette hozzá Chirac.
A párizsi razzia során a tervezett 25 ezer főnek csak a felét tudta a rendőrség letartóztatni, a többieket a legtöbb esetben szomszédjaik elbújtatták. A deportálásokat átélő országok közül Franciaországban menekült meg a legtöbb zsidó: az akkori 300 ezer háromnegyede.
A francia-német-magyar koprodukcióban készült nagyszabású filmet tavaly nyáron a párizsi Montmartre-on, majd a biciklicsarnokban és a gyűjtőtáborban játszódó jeleneteket Magyarországon, a mogyoródi Astra és a Mafilm fóti stúdiójában forgatták.
A film főszerepét, egy rabtársai életéért harcoló zsidó orvost szerepét a franciák egyik legnagyobb sztárja, Jean Reno alakítja. A női főszerepet Mélanie Laurent játssza, akit Quentin Tarantino Becstelen brigantykjában ismerhettek meg a magyar nézők. A stáb nyolcvan százaléka magyar volt, s a biciklicsarnok jeleneteiben hatszáz magyar statiszta, főleg gyerekek is közreműködtek. A kisebb szerepekben magyar színészek is feltűnnek, köztük Fenyő Iván, Gubás Gabi és Jakab Csaba.
A XX. századi francia történelem egyik legsötétebb foltját feldolgozó film Joseph Weismann történetét meséli el, aki kisfiúként élte túl a holokauszt borzalmait: 1942. július 16-án egy hatalmas razzia során a francia rendőrség több mint 13 ezer párizsi zsidót, köztük 4 ezer gyereket tartóztatott le és hurcolt az Eiffel-torony melletti Vél d,Hiv nevű kerékpárarénába, ahol napokig étlen-szomjan tartották az embereket. Többségük egy franciaországi gyűjtőtáborba került, onnan pedig Auschwitzba deportálták őket.
A razzia napjának emlékére - amelyben 4500 francia rendőr és csendőr működött közre - a július 16. utáni első vasárnap a rasszista és antiszemita bűncselekmények emlékének nemzeti napja Franciaországban. Ezen a napon ismerte el 1995-ben először Jacques Chirac akkori elnök - néhány héttel hivatalba lépését követően - a francia állam, nevezetesen a Vichy-kormány felelősségét a franciaországi zsidók deportálásában. Chirac ezzel szakított valamennyi elődje álláspontjával a kollaboráció kérdésében.
"Emlékezés nélkül nem létezik nagy nemzet, sem társadalmi összetartozás és képtelenség a világ kihívásaival szembenézni. Ezért éreztem úgy, hogy a franciák szolgálatában tett egyik első cselekedetemnek a Vichy-rezsim kettős bűntettének az elítélése kell, hogy legyen: a náci hóhéroknak átadott valamennyi család ellen elkövetett bűntett legalább annyira bűntett volt Franciaország ellen is" - emlékezik vissza írásában a volt államfő.
Véleménye szerint az "erőteljesen rekonstruált borzalmas képek a francia egyenruhát viselő hivatalnokokról, akik irgalmatlanul szétválasztották a gyerekeket az anyáktól, nem tisztelték az öregeket és brutálisan lökték be az embereket a halálba induló vonatokba, olyan sebet szakítottak fel, amelyet az idő sem tud begyógyítani".
"Ha meg tudjuk nevezni történelmünk sötét foltjait, tudjuk kik vagyunk. S egyben biztosan állíthatjuk, hogy nem ez Franciaország ... Franciaország az Igazak országa is, azon névtelen franciáké, akik rengeteg zsidót megmentettek" - tette hozzá Chirac.
A párizsi razzia során a tervezett 25 ezer főnek csak a felét tudta a rendőrség letartóztatni, a többieket a legtöbb esetben szomszédjaik elbújtatták. A deportálásokat átélő országok közül Franciaországban menekült meg a legtöbb zsidó: az akkori 300 ezer háromnegyede.
A francia-német-magyar koprodukcióban készült nagyszabású filmet tavaly nyáron a párizsi Montmartre-on, majd a biciklicsarnokban és a gyűjtőtáborban játszódó jeleneteket Magyarországon, a mogyoródi Astra és a Mafilm fóti stúdiójában forgatták.
A film főszerepét, egy rabtársai életéért harcoló zsidó orvost szerepét a franciák egyik legnagyobb sztárja, Jean Reno alakítja. A női főszerepet Mélanie Laurent játssza, akit Quentin Tarantino Becstelen brigantykjában ismerhettek meg a magyar nézők. A stáb nyolcvan százaléka magyar volt, s a biciklicsarnok jeleneteiben hatszáz magyar statiszta, főleg gyerekek is közreműködtek. A kisebb szerepekben magyar színészek is feltűnnek, köztük Fenyő Iván, Gubás Gabi és Jakab Csaba.
További írások a rovatból
Lichter Péter: Frankenstein eksztázisa – A found footage filmek és videóesszék formavilága
Luke Korem és Simon Verhoeven Milli Vanilli – Az évszázad botránya című filmjeiről