film
2013. 02. 04.
Szükséges a filmek cenzúrája Kínában
A besorolási rendszer hiánya, az érzékeny tartalmak és a kínai emberek nem megfelelő ábrázolása miatt továbbra is szükség van a külföldi filmek cenzúrázására Kínában - írta hétfőn a Global Times című napilap.
A kínai cenzúra nem egyedülálló jelenség a világon, mértéke ráadásul jelentősen csökkent az elmúlt években - jegyzi meg a lap, amely a legújabb James Bond-film, a Skyfall egyes jeleneteinek kivágása, illetve párbeszédeinek megváltoztatása kiváltotta társadalmi felhördülés okán közölt cikket angol nyelvű kiadásában a kínai filmcenzúráról.
A lap megjegyzi: a cenzúra a mai napig hiányzó besorolási rendszer, valamint az országban tiltott érzékeny tartalmak, például a pornográf elemek gyakori megjelenése miatt szükséges.
Emellett az is komoly gondot jelent, hogy a nyugati filmekben a kínai embereket vagy történelmet nem megfelelően ábrázolják, egyebek közt ideológiai törésvonalak is megjelennek azokban, például tipikusan a hidegháborúról szóló filmek esetén. Lehet, hogy a kínai cenzúrának is lazulnia kell, de ha helyesebb képet adnak az országról a filmkészítők, a cenzoroknak is kevesebb lesz a munkájuk - olvasható a cikkben.
A filmcenzúra kérdése a mai napig megosztja a kínai lakosságot csakúgy, mint a nyugati filmeseket, már csak a piac mérete és a bevételre való lehetséges hatása miatt is. A legutóbbi hivatalos statisztikák szerint Kína a hollywoodi filmek egyik legnagyobb piaca, 2011-ben a jegybevételek megközelítették a kétmilliárd dollárt, tavaly az ebből származó bevétel a becslések szerint a hárommilliárd dollárt is meghaladja majd.
A bemutatható hollywoodi filmek számát a kínai vezetés tavaly a korábbi 20-ról 34-re emelte. Kína az elmúlt évben - Japánt megelőzve - a világ második legnagyobb filmpiacává vált, a teljes jegyeladások meghaladták a 17 milliárd jüant (595 milliárd forint), egy év alatt 30 százalékos növekedést felmutatva. A teljes jegybevétel több mint fele importált művek bemutatásából származott.
A lap megjegyzi: a cenzúra a mai napig hiányzó besorolási rendszer, valamint az országban tiltott érzékeny tartalmak, például a pornográf elemek gyakori megjelenése miatt szükséges.
Emellett az is komoly gondot jelent, hogy a nyugati filmekben a kínai embereket vagy történelmet nem megfelelően ábrázolják, egyebek közt ideológiai törésvonalak is megjelennek azokban, például tipikusan a hidegháborúról szóló filmek esetén. Lehet, hogy a kínai cenzúrának is lazulnia kell, de ha helyesebb képet adnak az országról a filmkészítők, a cenzoroknak is kevesebb lesz a munkájuk - olvasható a cikkben.
A filmcenzúra kérdése a mai napig megosztja a kínai lakosságot csakúgy, mint a nyugati filmeseket, már csak a piac mérete és a bevételre való lehetséges hatása miatt is. A legutóbbi hivatalos statisztikák szerint Kína a hollywoodi filmek egyik legnagyobb piaca, 2011-ben a jegybevételek megközelítették a kétmilliárd dollárt, tavaly az ebből származó bevétel a becslések szerint a hárommilliárd dollárt is meghaladja majd.
A bemutatható hollywoodi filmek számát a kínai vezetés tavaly a korábbi 20-ról 34-re emelte. Kína az elmúlt évben - Japánt megelőzve - a világ második legnagyobb filmpiacává vált, a teljes jegyeladások meghaladták a 17 milliárd jüant (595 milliárd forint), egy év alatt 30 százalékos növekedést felmutatva. A teljes jegybevétel több mint fele importált művek bemutatásából származott.
További írások a rovatból
Más művészeti ágakról
Esszésorozat Juhász Ferencről – első rész